dc.contributor.author | Кароєва, Т. | |
dc.contributor.author | Кароева, Т. | |
dc.contributor.author | Karoyeva, T. | |
dc.date.accessioned | 2020-09-28T16:06:41Z | |
dc.date.available | 2020-09-28T16:06:41Z | |
dc.date.issued | 2020 | |
dc.identifier.citation | Кароєва Т. Фрондерські настрої помісного дворянства Правобережної України другої половини ХІХ ст. крізь призму книжкових практик / Тетяна Кароєва // Наукові записки Вінницького державного педагогічного університету імені Михайла Коцюбинського. Серія: Історія : збірник наукових праць / ред. проф. О. А. Мельничук. – Вінниця : ТОВ «ТВОРИ», 2020. – Вип. 31 – С. 30-36. – DOI: https://doi.org/10.31652/2411-2143-2019-31-30-36 | uk_UA |
dc.identifier.other | УДК 316.343:63-051-058.12(477.4):027.1"185/190" | |
dc.identifier.other | DOI: https://doi.org/10.31652/2411-2143-2019-31-30-36 | |
dc.identifier.uri | https://library.vspu.net/xmlui/handle/123456789/5354 | |
dc.description | Історія України. Правобережна Україна. Книжкова культура. Родові бібліотеки | uk_UA |
dc.description.abstract | Мета статті. З модернізацією Російської імперії помісне дворянство впродовж другої половини ХІХ ст. поступово адаптувалося до нових соціоекономічних умов і ставало соціально активнішим, втім, не отримало навіть мінімальних політичних регуляторів для задоволення своїх соціальних, економічних і культурних потреб до 1906 р., виборів у Державну думу. Воно, як й усі інші соціальні групи імперії, не могло формулювати своїх політичних вимог, створювати політичні організації, які б відстоювали їхні інтереси. Водночас й до революційних подій 1917 р. дворянство продовжували вважати опорою самодержавства, тому важливо визначити, чи було воно абсолютно відданим імперії, чи існували фрондерські настрої серед його представників. Під фрондерськими настроями певної соціальної групи тут розуміється негативізм, викликаний діями влади, який реалізується скоріше як культурницький опір і не веде до конфронтації з владою. Помісне дворянство розглядається поза етнічною приналежністю його представників. Методологія дослідження передбачає використання книг як речових джерел та історико-книгознавчі методи аналізу. Наукова новизна. До вивчення пасивного опору владі, традиційно малодоступного для студіювання, залучений аналіз книжкових практик (придбання, поширення, використання та зберігання книг) помісного дворянства. Висновки. З’ясовано, що упродовж другої половини ХІХ ст. поміщики-дворяни Правобережної України мали фрондерські настрої. Поліційний характер державного апарату країни примушував навіть лояльних підданих вдаватися до протиправних дій для задоволення своїх культурних потреб. Їхні свідомі практики щодо заборонених книг свідчать про тихий спротив владі, який врешті-решт протиставляв людину державній системі, розхитував традиційну систему цінностей. | uk_UA |
dc.description.abstract | Цель статьи. С модернизацией Российской империи поместное дворянство на протяжении второй половины XIX в. постепенно адаптировалось к новым социоэкономическим условиям и становилось социально активным, но не получило даже минимальных политических регуляторов для удовлетворения своих социальных, экономических и культурных потребностей до 1906 г., выборов в Государственную думу. Оно, как и все другие социальные группы империи, не могло формулировать свои политические требования, создавать политические организации, которые отстаивали бы их интересы. В то же время и до революционных событий 1917 г. дворянство продолжали считать опорой самодержавия, поэтому важно определить, было ли оно абсолютно преданным империи, существовали ли фрондерские настроения среди его представителей. Под фрондерскими настроениями определенной социальной группы здесь понимается негативизм, вызванный действиями власти, который реализуется скорее как сопротивление в сфере культуры и не ведет к конфронтации с властью. Поместное дворянство рассматривается вне этнического происхождения его представителей.Методология исследования предполагает использование книг как вещевых источников и историко-книговедческие методы анализа. Научная новизна. Для изучения пассивного сопротивления власти, традиционно малодоступного для изучения, проанализированы книжные практики (приобретение, распространение, использование и хранение книг) поместного дворянства. Выводы. Установлено, что на протяжении второй половины XIX в. помещики-дворяне Правобережной Украины имели фрондерские настроения. Полицейский характер государственного аппарата страны заставлял даже лояльных подданных прибегать к противоправным действиям для удовлетворения своих культурных потребностей. Их сознательная работа с запрещенными книгами свидетельствует о тихом сопротивлении власти, которое в конце концов противопоставляло человека государственной системе, раскачивало традиционную систему ценностей. | ru |
dc.description.abstract | The purpose of the article. In the process of modernization during the second half of the 19th century, landed gentry of the Russian Empire gradually adapted to new socioeconomic conditions and became more socially active, but they didn't get even minimal political regulators to meet their social, economic and cultural needs until 1906 elections to the State Duma. Like all other social groups of the empire, landed gentry have no could neither formulate their political demands nor create political organizations that would uphold their interests. At the same time, until the revolutionary events of 1917, the nobility was still considered the pillar of the autocracy, so it is important to determine whether it was absolutely committed to the empire, or was there Fronde-like sentiment among its representatives. Within the scope of this article Fronde-like sentiment of a particular social group refers to negativism caused by actions of the authorities, which is exhibited rather as a cultural resistance and does not lead to confrontation with the powers that be. The landed gentry is considered herein regardless of ethnicity of its representatives. Methodology of the study includes using of books as material sources as well as historical and bibliognostical methods. Scientific novelty. Book-related practices of the landed gentry (acquisition, distribution, use, and storage of books) have been analyzed in order to study the passive resistance to power, which traditionally isn't easily accessible. Conclusions. It has been ascertained that there was Fronde-like sentiment among landlords and noblemen of Right-Bank Ukraine during the second half of the 19th century. The police nature of the country's state apparatus concussed even loyal subjects to resort to unlawful actions in order to satisfy their cultural needs. Their deliberate practices related to forbidden books corroborate the existence of quiet opposition to the authorities, which ultimately opposed an individual to the state system and compromised the traditional value system. | en |
dc.publisher | Вінниця : «ТВОРИ» | uk_UA |
dc.subject | помісне дворянство | uk_UA |
dc.subject | книжкові практики | uk_UA |
dc.subject | книга | uk_UA |
dc.subject | книжкова культура | uk_UA |
dc.subject | родові бібліотеки | uk_UA |
dc.subject | Правобережна Україна | uk_UA |
dc.subject | поместное дворянство | uk_UA |
dc.subject | книжные практики | uk_UA |
dc.subject | книга | uk_UA |
dc.subject | книжная культура | uk_UA |
dc.subject | родовые библиотеки | uk_UA |
dc.subject | Правобережная Украина | uk_UA |
dc.subject | landed gentry | uk_UA |
dc.subject | book-related practices | uk_UA |
dc.subject | book | uk_UA |
dc.subject | book culture | uk_UA |
dc.subject | ancestral libraries | uk_UA |
dc.subject | Right Bank Ukraine | uk_UA |
dc.title | Фрондерські настрої помісного дворянства Правобережної України другої половини ХІХ ст. крізь призму книжкових практик | uk_UA |
dc.title.alternative | Фрондерские настроения поместного дворянства Правобережной Украины второй половины XIX в. в призме книжных практик | uk_UA |
dc.title.alternative | Fronde-like sentiment of landed gentry of Right-Bank Ukraine in the second half of the 19th century in the light of book-related practices | uk_UA |
dc.type | Article | uk_UA |