Показать сокращенную информацию
Рецентралізація в Угорщині: наслідок становлення авторитарного режиму чи економічно обґрунтований крок?
dc.contributor.author | Неприцький, О. А. | |
dc.contributor.author | Неприцкий, А. А. | |
dc.contributor.author | Neprytskyi, O. A. | |
dc.contributor.author | Неприцька, Т. І. | |
dc.contributor.author | Неприцкая, Т. И. | |
dc.contributor.author | Neprytska, T. I. | |
dc.contributor.author | Києнко-Романюк, Є. С. | |
dc.contributor.author | Киенко-Романюк, Е. С. | |
dc.contributor.author | Kyienko-Romaniuk, E. S. | |
dc.date.accessioned | 2021-03-05T10:04:59Z | |
dc.date.available | 2021-03-05T10:04:59Z | |
dc.date.issued | 2018 | |
dc.identifier.citation | Неприцький О. А. Рецентралізація в Угорщині: наслідок становлення авторитарного режиму чи економічно обґрунтований крок? / О. А. Неприцький, Т. І. Неприцька, Є. С. Києнко-Романюк // Політичне життя. Випуск 3. – Вінниця, 2018. – С. 42-46 | uk_UA |
dc.identifier.other | УДК 342.25(439) | |
dc.identifier.uri | https://library.vspu.net/xmlui/handle/123456789/7450 | |
dc.description | Всесвітня історія. Угорщина. Рецентралізація | uk_UA |
dc.description.abstract | В статті аналізуються причини та передумови процесу рецентралізації в Угорщині, котрий відбувається з 2010 року. Висвітлено законодавчий, економічний та політичний аспекти функціонування децентралізованої Угорщини. Було вказано, що в Угорщині спостерігалась дуже сильна фрагментація управління, що перешкоджало ефективному наданню адміністративних послуг на місцях. Окрім того, мала місце невідповідність між широкою автономією закріпленою на законодавчому рівні, недостатністю фінансових ресурсів на реалізацію усіх наданих повноважень та відносно сильною політичною залежністю від провідних національних партій. Було продемонстровано наслідки такої політики, котрі фактично призвели до неспроможності великої кількості громад Угорщини через їх економічну та технічну неспроможність. Через це неспроможні громади були змушені брати кредити для реалізації покладених на них повноважень та надання адміністративних послуг. Ситуація особливо загострилася після кризи 2008 року, коли більшість громад не могли виплачувати кредити, адже в основному вони були в іноземній валюті. | uk_UA |
dc.description.abstract | В статье анализируются причины и предпосылки процесса рецентрализации в Венгрии, который происходит с 2010 года. Освещены законодательный, экономический и политический аспекты функционирования децентрализованной Венгрии. Было указано, что в Венгрии наблюдалась очень сильная фрагментация управления, препятствовало эффективному предоставлению административных услуг на местах. Кроме того, имело место несоответствие между широкой автономией закрепленной на законодательном уровне, недостаточностью финансовых ресурсов на реализацию всех предоставленных полномочий и относительно сильной политической зависимости от ведущих национальных партий. Было продемонстрировано последствия такой политики, фактически привели к несостоятельности большого количества общин Венгрии из-за их экономического и технического несоответствия. Из-за этого общины были вынуждены брать кредиты для реализации возложенных на них полномочий и предоставления административных услуг. Ситуация особенно обострилась после кризиса 2008 года, когда большинство общин не могли выплачивать кредиты, ведь в основном они были в иностранной валюте. Авторами также проанализированы положительные (повышение уровня способности, «ранжирование» общин в зависимости от их размера, передача предоставления ряда услуг на более высокий, более экономически целесообразный уровень) и отрицательные (угроза нарушения прав населения и установления авторитарного режима) стороны рецентрализации. Было также проведено аналогии с процессом децентрализации власти в Украине и указано на достаточно профессиональный подход к проведению данной реформы, а именно привлечение международных доноров и проектов международной технической помощи с целью получения в том числе и консультационной поддержки, что позволило учесть по крайней мере часть ошибок децентрализации в Венгрии. | ru |
dc.description.abstract | The article analyzes the reasons and causes of the recentralization process in Hungary, which has been taking place since 2010. The paper highlights the legislative, economic and political aspects of functioning of decentralized Hungary. It was pointed out that Hungary demonstrated an extremely strong fragmentation of governance, which prevented the efficient provision of administrative services at the local level. Moreover, there was an inconsistency between the wide, legally set autonomy, lack of financial resources for the implementation of all the given competences and a relatively strong political dependence on the leading national political parties. The consequences of such policy were demonstrated as they have actually led to the incapacity of a large number of Hungarian communities due to their economic and technical incapacity. Because of that the incapable communities were forced to take out loans for the implementation of their mandatory duties and provision of administrative services. The situation became even more acute after the 2008 crisis, when the majority of the communities were not able to pay off the loans as they were predominantly issued in foreign currency. The authors have also analyzed the positive (increasing the capacity level of communities, “ranging” the communities depending on their size, transfer of provision of a number of services to a higher, more economically viable, level) and negative (threat of violation of citizen rights and the establishment of an authoritarian regime) sides of recentralization. Also analogies were drawn with the process of power decentralization in Ukraine and the rather professional approach to the implementation of the stated reform was emphasized. Namely, the involvement of international donors and projects of international technical assistance also with the aim of receiving advisory support, which allowed to take into consideration at least part of the mistake of decentralization in Hungary. | en |
dc.publisher | Вінниця | uk_UA |
dc.subject | децентралізація | uk_UA |
dc.subject | рецентралізація | uk_UA |
dc.subject | Угорщина | uk_UA |
dc.subject | спроможність громади | uk_UA |
dc.subject | Віктор Орбан | uk_UA |
dc.subject | фрагментарне управління | uk_UA |
dc.subject | децентрализация | uk_UA |
dc.subject | рецентрализация | uk_UA |
dc.subject | Венгрия | uk_UA |
dc.subject | возможность общества | uk_UA |
dc.subject | Виктор Орбан | uk_UA |
dc.subject | фрагментарное управление | uk_UA |
dc.subject | decentralization | uk_UA |
dc.subject | recentralization | uk_UA |
dc.subject | Hungary | uk_UA |
dc.subject | community capacity | uk_UA |
dc.subject | Viktor Orban | uk_UA |
dc.subject | fragmented governance | uk_UA |
dc.title | Рецентралізація в Угорщині: наслідок становлення авторитарного режиму чи економічно обґрунтований крок? | uk_UA |
dc.title.alternative | Рецентрализация в Венгрии: следствие становления авторитарного режима или экономически обоснованный шаг? | uk_UA |
dc.title.alternative | Recentralization in Hungary: Consequence of an Authoritarian Regime or an Economically Driven Step? | uk_UA |
dc.type | Article | uk_UA |